Středověk
Václav a Boleslav

Zapojení metod kooperace a dramatické výchovy

Časový rozsah:    3 vyučovací  hodiny
Věková skupina:  7. třída ZŠ
Vzdělávací oblast:    Člověk a společnost
Propojení s dalšími předměty:  Čj, VkO, Vv

Očekávané výstupy:
•	žáci získávají nové poznatky o nejstarším období českých dějin
•	žáci si vytvoří vlastní názor o události vztahující se k životu a smrti knížete Václava

Oborové cíle:
•	žáci se seznámí se životem prvních Přemyslovců
•	žáci pochopí daný problém v širších souvislostech
•	učí se vážit si dědictví minulosti
•	učí se výstižně formulovat své myšlenky, city a názory.

Cíle dramatické výchovy:
•	žáci se učí používat vlastní tělo a hlas, vědomě je zapojovat do komunikačního procesu
•	jsou schopni přijmout  a dodržovat dohodnutá pravidla
•	učí se autenticky jednat v herních situacích
•	rozvíjejí své tvůrčí schopnosti a fantazii
•	učí se spolupracovat ve skupině, prezentovat výsledky skupinové práce před ostatními

Realizace:

1.	Naladění a rozehřátí skupiny, otevření tématu

Technika štronza, učíme se vnímat rytmus a prostor, dodržovat pravidla.

a)	učitel vyťukává rytmus, žáci se pohybují prostorem, na slovo  „štronzo“ se zastaví. Nesmí se  mluvit , hýbat ani smát. Učitel zadá slovo – téma a počítá do tří. Během této doby každý vytvoří ze svého těla sochu, která podle něj téma vyjadřuje. Následuje opět pohyb prostorem.
    Učitel zadá tři  pojmy – např. kníže, žebrák, svíce apod.
b)	práce ve dvojicích
    opět zadáme  pojmy – např. meč a štít,  žezlo a koruna, bratři apod. Počítáme do pěti.

c)	práce ve skupinách
    skupinu by mělo tvořit 4 – 6 žáků. Zadáme téma  - pečení chleba, lisování vína.Skupina      
    by na 10 dob měla vytvořit živý obraz těchto činností. Navzájem si svoje živé obrazy    
    prohlédneme.

2.	Sběr informací

Všichni sedí v kruhu. Povídání o prvních Přemyslovcích. Doplňujeme informace z hodiny dějepisu ( Bořivoj a Ludmila na návštěvě na Velké Moravě, prostřeno na zemi – pohané nesedí u stolu, křest – nositelé staroslověnské liturgie. Po nástupu Spytihněva  přišli z Bavorska latinští kněží. Kněžna Drahomíra , manželka Vratislavova, přijímá křest od latinských knězů  = jedna víra, ale tvrdé boje).

Ukážeme si rodokmen těchto Přemyslovců.

                    Bořivoj    +    Ludmila

            Spytihněv               
                                             Vratislav   +   Drahomíra

                                 

                                                   Václav      Boleslav I.

Tři generace rodiny a během patnácti let se v ní odehrály dvě vraždy.

Václav a Boleslav  - jak si je představujeme, jak asi vypadali.

3.	Seznámení s legendami

Václavské legendy -    Gumpoldova  legenda o sv. Václavu
                                     Vavřincova legenda 
                                      Kristiánova legenda  o sv. Ludmile a sv. Václavovi je jedním z nejstarších a  nejcennějších pramenů českých dějin z 10.století. Její autor není znám, mohl jím být syn Boleslava I. Kristián, zřejmě mnich  kláštera sv. Jimrama v Řezně (jeho identita není jasná). Je sepsána latinsky, vyspělou formou jazyka.

4.	Přečtení úryvku z Kristiánovy legendy

(zachycuje vztahy v knížecí rodině)

„… Tedy … paní Ludmila, ovdověvši a ztrativši již i staršího ze svých synů, zůstávala ve svém domě, …  její mladší syn, vévoda Vratislav, ujal se vlády po svém zemřelém bratru, ale byl překvapen smrtí. Svého pak staršího syna Václava, hocha vroucí mysli, dal na vzdělání v zákoně božím a v písmě na hrad, jenž se nazývá Budeč. …  A když, bystrého jsa rozumu, všeho, co mu učitel vykládal, přispěním Ducha svatého hluboko do paměti si vštípil a když mezitím jeho otec asi ve třiatřiceti letech z tohoto světa odešel, byl povolán do hlavního hradu Prahy a na stolec otcovský od všeho lidu povýšen. Ale poněvadž neodrostl věku chlapeckému nebo jinošskému, všichni velmožové, pojavše moudrý záměr, svěřili mladého vévodu i s jeho bratrem Boleslavem Ludmile …. Na vychování, dokud by s pomocí boží nedosáhli síly dospělého věku. Když to však uviděla matka řečených hochů, jež ovdověvši, užívala vladařské moci svého muže, z popudu ďáblova vzplála veškerým hněvem jedovatého srdce proti … Ludmile a zlým podezřením byla svírána, domnívajíc se, že skrze výchovu jinochů, kterou svěřil všechen národ její tchýni, bude sama zbavena vlády a majetku a tato že si získá veškerou vladařskou moc“.

5.	Vytvoření portrétů

Ve skupinkách ( nejlépe po pěti ) si vybereme z rodokmenu  5 osob a vytvoříme

a)	portrét pro lidi  ( vztahy „naoko“) – na deset dob a potom změníme výrazem (pantomimou) na 
b)	skutečné vztahy v rodině

Tyto vztahy vedly až k k vraždě Ludmily  (Drahomíra najala dva vrahy).
Václav  vyhnal Drahomíru a nechal převést ostatky své babičky do Prahy.

6.	Pozvání na hostinu

Václav byl pozván na hostinu – křest  Boleslavova syna.  Opět si přečteme úryvek.

„… Když tam přišel ( Václav), shledal, že je všechno pro něho dvojace  připraveno, totiž i hostina s velkou nádherou vystrojená i silná četa tajně ozbrojených nepřátel. Odebral se potom do chrámu a když se řádně zúčastnil bohoslužby … vstoupil vesele do domu hodovního. A když se srdce hodujících zlosynů, dávno napuštěná jedem vraždy, již rozehřívala pokrmy a nápoji, počali ponenáhlu ukazovati skrytou zbraň. Neboť měli meče pod plášti a za zády je skrývali, a stále na útok pomýšlejíce, třikrát povstali a třikrát zase usedli, poněvadž Bůh jim svou mocí zabránil ten čin vykonati, snad proto, že si přál posvětiti zítřejší den, na nějž dosud nepřipadl žádný svátek. Když tedy světec pozoroval, jak jsou rozdivočeni, zachoval sice nebojácný klid, ale přece spěchal, aby se co nejdřív zvedl od stolu ….“

Můžeme se zamyslet nad otázkami, které text vyvolává  -  jak Václav poznal, že se chystá zrada, proč třikráte od útoku upustili, v  terém okamžiku Václav z hostiny odešel, šel důstojně, zbaběle prchl atd. 

7.	Bratrovražda

Každá skupina dostane obrázek  kostelíku ve Staré Boleslavi – místa činu a obrázek z Gumpoldovy  legendy.  Převedeme  obrázek do reálu – i výraz tváře. 
Následně  předvedeme tři živé obrazy – 10 vteřin před obrázkem, obrázek a 10 vteřin poté.

Podle obrázku  žáci odhadnou věk obou bratrů. ( Když zemřel jejich otec, musel mít Boleslav nejméně 1 rok a Václav nejvíce 13 let – nemohl ještě vládnout).

8.	Poslední úryvek 

Z knihy Dušana Třeštíka Počátky Přemyslovců.

„… Odtud pak (Boleslav) poslal Václavovi posla s pozváním na hostinu u příležitosti poutě. Václav pozvání neodmítl, ačkoliv byl prý varován… a když přijel do Boleslavi, účastnil se mše  i následující hostiny. Tehdy, zřejmě po hostině v noci, konali spiklenci další poradu. Protože Václavova družina  byla večer ještě střízlivá, dohodli se, že Václava zabijí ráno, až půjde na jitřní a jeho družina bude spát. Nařídili hradskému knězi, aby zazvonil na jitřní dříve než obvykle, aby se tak pojistili, a také mu přikázali zavřít dveře kostela, aby v něm nemohl Václav hledat azyl.
Když ráno kněz zazvonil, Václav vstal a šel sám, bez doprovodu, do kostela. Ten byl zřejmě obehnán nějakým plotem, opatřeným vraty, protože v těch vratech potkal Václav Boleslava. Pozdravil ho a pochválil ho, jak dobře mu při hostině posloužil. Boleslav se urazil a s výkřikem:“ Nyní ti ještě lépe posloužím,“ vytasil meč a buď Václava udeřil nebo se jen rozmáchl. Václav ho chytil za ruku s výkřikem:“ Co to děláš, bratře!“, vykroutil mu meč a povalil k nohám. Stál tak nad ním s jeho mečem v ruce, když vyděšený Boleslav volal o pomoc. Přiběhli jeho lidé a bráníce svého pána napadli Václava. Jeden ho udeřil do ruky držící meč a Václav se dal na útěk do kostela. Dveře však našel zavřené. Že by je kněz uzavřel před prchajícím Václavem není pravděpodobné. Zřejmě je zamkl dříve, jak mu bylo přikázáno. Zde, před dveřmi kostela, dostihli Boleslavovi lidé Václava a zabili jej.“

9.	Závěrečné shrnutí

Každý má možnost se vyjádřit k předchozím aktivitám.Může se to týkat metod práce, množství informací i lidských setkávání při společné práci.